Krimski pohodi 1687. i 1689. | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
sukob: Rusko-turski rat 1686. – 1700. | |||||||
| |||||||
Sukobljene strane | |||||||
![]() |
![]() | ||||||
Zapovjednici | |||||||
Vasilij Golicin |
Krimski pohodi 1687. i 1689. (ruski: Крымские походы), je naziv za dva ruska vojna pohoda poduzetih za vrijeme Rusko-turskog rata 1686. – 1700., na Krimski Kanat. To je bio prvi pokušaj ruske vojske da dođe u blizinu Krima nakon 1569. godine. Rusi nisu uspjeli, što zbog lošeg planiranja i problema sa zapovjedanjem, a što zbog objektivnih razloga kod prebacivanja tolikog broja vojnika kroz stepu.
Nakon što je potpisala ugovor o vječnom miru s Poljskom 1686., Rusija je postala član protuturske koalicije Svete lige – Austrija, Mletačka Republika i Poljska, kojoj je cilj bio izguravanje Turaka na jug nakon njihovog poraza u Beču 1683. (glavni rezultat ovog rata bio je oslobođenje ponajviše Mađarske iz okova osmanske vladavine). Rusiji je dopao zadatak 1687. da pošalje vojsku južno do Perekopa i da odbaci Krimske Tatare unutar njihova poluotoka.